Fiecare angajat are dreptul, anual, la un număr de zile de concediu, pe care angajatorul este nevoit să le treacă în contractul individual de muncă.
Programarea zilelor de concediu
Unul dintre principalele drepturi ale salariatului este dreptul al odihnă (plătit). Acest lucru Trebuie prevăzut în contract, unde trebuie trecută și durata acestuia, care nu poate fi mai mică de 20 de zile lucrătoare anual.
Potrivit Codului Muncii: „Efectuarea concediului de odihnă se realizează în baza unei programări colective sau individuale stabilite de angajator cu consultarea sindicatului sau, după caz, a reprezentanților salariaților, pentru programările colective, ori cu consultarea salariatului, pentru programările individuale. Programarea se face până la sfârșitul anului calendaristic pentru anul următor”.
Citește și: Asigurare de sănătate privată: cum te ajută inclusiv atunci când ești în concediu?
Programările concediului se pot face individual sau colectiv
Codul muncii prevede că pot fi luate concediile de odihnă atât individual cât și colectiv. De asemenea, potrivit codului.
Programările individuale ar însemna, practic, că angajatorul se consultă cu fiecare în parte cu privire la perioada de concediu de odihnă de anul următor. Iar perioada de timp este orizontul în care angajatul își poate cere concediul de odihnă, cu cel puțin 60 de zile înaintea efectuării sale.
Citește și: Greutate si inaltime copii in functie de varsta
În schimb, prin programările colective se pot stabili perioade de concediu care nu pot fi mai mici de trei luni pe categorii de personal sau locuri de muncă.
Practic, orizontul de timp ce trebuie oferit pentru ca angajații să-și ia concediul de odihnă în anul următor în cazul programărilor colective, acesta e de cel puțin trei luni. Totodată, rămâne valabilă regula cererii de concediu cu cel puțin 60 de zile înainte de prima zi de concediu.Consultarea angajaților este obligatorie
Articolul. 148 din Codul muncii prevede că programarea colectivă sau individuală se stabilește de către angajator cu consultarea fie a sindicatului/reprezentanților, la cea colectivă, fie a fiecărui angajat în parte.
Citește și: Ziua de naștere a salariaților ar putea deveni zi liberă, plătită de angajator
„În cazul în care programarea concediilor se face fracționat, angajatorul este obligat să stabilească programarea astfel încât fiecare salariat să efectueze într-un an calendaristic cel puțin 10 zile lucrătoare de concediu neîntrerupt”, conform Codului muncii.
Dacă angajatorul propune două sau mai multe perioade de concediu anual, în măcar una dintre aceste perioade angajatul are dreptul la zece zile lucrătoare de concediu neîntrerupt.
În concluzie, angajatul e obligat să efectueze concediul de odihnă în perioada programată, iar asta o stabilește Codul muncii expres, la art. 149: „Salariatul este obligat să efectueze în natură concediul de odihnă în perioada în care a fost programat, cu excepția situațiilor expres prevăzute de lege sau atunci când, din motive obiective, concediul nu poate fi efectuat”.
Programarea presupune respectarea unor reguli de către angajator- în speță, cel mai important, consultarea angajaților. În timp ce, pe de altă parte, angajații trebuie să respecte termenul de 60 de zile pentru cererea de concediu.
Acel termen de 60 de zile este stabilit în principal în favoarea angajatorului, care, în cazul unei perioade programate de două luni, de pildă, ar putea fi pus în dificultate de o cerere a angajatului depusă cu două zile înainte de efectuarea unui concediu de 12 zile.
Sursă: avocatnet.ro